Obliba kyberpunku poukazuje na krizi představivosti, říká kulturní teoretik Steven Shaviro
Když se potká Charli XCX, Deleuze a kyberpunk, někde poblíž bude kulturní teoretik a filozof Steven Shaviro. Učitel filmové teorie pravidelně publikuje už od 90. let a má aktivní akademický blog Pinnochio Theory. V rozhovoru řešíme krizi vědeckofantastické imaginace, jak souvisí sci-fi a klimatická krize nebo proč někteří lidé rádi utíkají do dystopických světů.
Souhlasil byste s tím, že nám vědeckofantastická tvorba pomáhá představovat si budoucnost?
Chápáno velmi široce ano, ale s jistými výhradami. Zaprvé nám sci-fi nepomáhá budoucnost předpovídat. Neříká „tak a tak to dopadne“. Ukazuje potenciality, budoucí možnosti. Mým oblíbeným příkladem je práce britského spisovatele Johna Brunnera, který v 60. a 70. letech napsal čtyři romány. V nich předestřel čtyři různé budoucnosti, které mohou čekat Spojené státy: environmentální katastrofu, přelidnění, medializaci násilí a tak podobně. Brenner tedy vzal problémy, které lidi ve své době cítili, a na jejich základě si představil možné dráhy vývoje. Jsou to velmi silné fantazie. Když si je přečtete dnes, tak konkrétní technologie samozřejmě neodhadl, ale jinak stále relevantní jsou – právě proto, jakým způsobem zesilují velké společenské problémy, které tu stále máme.
Dalším slavným případem je William Gibson, autor románu Neuromancer, zakládajícího cyberpunkového díla. Vykresluje v něm budoucnost plnou technologického rozvoje, vylepšování lidí, ale i silného korporátního dohledu. Přesto sám Gibson uznal, že se mu nepovedlo předpovědět mobilní telefony. Abyste se ve světě Neuromancera připojili do kyberprostoru, musíte nejdřív najít pevný terminál. Ale znovu: důležité nejsou detaily, ale obecnější atmosféra daného světa.
Steven Shaviro
Steven Shaviro je kulturní kritik, filozof a teoretik filmu. Bloguje pod značkou Pinnochio Theory, ve svých knihách řeší vědeckofantastickou literaturu, propojuje film a filozofii nebo nová média. Učí na státní univerzitě ve Wayne.
Bavili jsme se o krizi představivosti. Nemůže být cestou ven odzápadnění sci-fi kánonu? Myslím tím skutečně propracované a původní příběhy z jiných míst, ne jen orientalistická exotika, se kterou je kyberpunk dost spjatý taky.
Jednou z věcí, která se ve sci-fi světě mění, je, že zásadně přibývá děl, jejichž autory a autorkami jsou ženy, gayové, lesby, trans lidé, lidé jiné než bílé barvy pleti. Taky se do angličtiny překládá víc a víc vědeckofantastické literatury z jiných částí světa. Máme antologie z Číny, Afriky, Latinské Ameriky. Rozšiřují náš smysl pro to, co je vůbec možné, co si lze představit. Třeba z čínské sci-fi se toho přeložilo do angličtiny v posledních deseti letech víc než za celou dobu předtím. To je ohromně důležitý posun.
Proč nás stále tak fascinuje kyberpunk a co s tím má do činění afrofuturismus? A jak souvisí krajní pravice a vědeckofantastické dystopie? Poslechněte si celý rozhovor.
Více z pořadu
Mohlo by vás zajímat
E-shop Českého rozhlasu
Kdo jste vy? Klára, nebo učitel?
Tereza Kostková, moderátorka ČRo Dvojka
![jak_klara_obratila_na web.jpg jak_klara_obratila_na web.jpg](https://wave.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/e267b388c06a96c1b90c7443afcd1a84.jpg?itok=NWANcVy-)
![](https://wave.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/94949a2cda8b0e5970dc036a8b74667d.jpg?itok=bfzCOlUT)
Jak Klára obrátila všechno vzhůru nohama
Knížka režiséra a herce Jakuba Nvoty v překladu Terezy Kostkové předkládá malým i velkým čtenářům dialogy malé Kláry a učitele o světě, který se dá vnímat docela jinak, než jak se píše v učebnicích.