Přednost mají muži. Historička umění Helena Huber-Doudová o tom, jak se svět architektů bránil ženám
„Ženy nemají prostorové cítění, chybí jim logika a řád. Ke stavebnímu umění by se neměly vůbec přibližovat. To se o sobě dozvídaly architektky v minulých desetiletích. A někdy ještě dnes,“ říká historička architektury Helena Huber-Doudová.
Huber-Doudová je kurátorkou sbírek architektury v Národní galerii. Jak spočítala, mají tam práce 222 mužů architektů a jen 22 žen. Podobně je to v celých dějinách české architektury, známých ženských jmen je jenom pár. Proto Helena a další historičky umění sestavují databázi Ženy v architektuře, která bude už brzy spuštěna. Jsou tam architektky činné od roku 1945 dodnes. Mnoho skoro neznámých.
Na databázi pracují i další odbornice – kunsthistoričky Klára Brůhová (která je zároveň také architektkou), Petra Hlaváčková, Nikola Zahrádková, Barbora Řepková a architektka Šárka Malošíková. Zkoumaly také dobové časopisy a našly například inzerát z 90. let, kde se hledaly odborníci do Výzkumného ústavu výstavby a architektury: „Přednost mají muži,“ píše se tam.
V Bourání jsme mluvili taky o dějinách diskriminace a předsudků, o tom, jak ženy kombinovaly práci a péči o rodinu a také o tvůrčích dvojicích. „Velká většina žen-architektek fungovala v páru,“ říká Helena Huber-Doudová. Některé ale tímto způsobem zůstaly navždy neviditelné ve stínu svého slavného muže. Které to byly?
Huber-Doudová je také hlavní kurátorkou nové stálé expozice architektury Architektura všem ve Veletržním paláci. Řeč přišla tedy nejen na ni, ale i na další projekty. Některé z nich připravovala i se svým manželem, architektem Robertem Huberem. Jak se model tvůrčí dvojice osvědčil jim? „U nás to není úplně optimální,“ přiznává Helena. S nadsázkou, samozřejmě.
Poslechněte si celé Bourání, tentokrát hlavně o ženách architektkách. Jak kombinovaly práci a rodinu? A proč zmizely z dějin architektury?
Více z pořadu
Mohlo by vás zajímat
E-shop Českého rozhlasu
Víte, kde spočívá náš společný ukrytý poklad? Blíž, než si myslíte!
Jan Rosák, moderátor
![slovo_nad_zlato.jpg slovo_nad_zlato.jpg](https://wave.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/19c0a47caca04bb76b27ba3edcdf74cd.jpg?itok=1i0_J3I_)
![](https://wave.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/e2afc965669332fc5318f1eaa402a4b5.jpg?itok=i3X2CUFb)
Slovo nad zlato
Víte, jaký vztah mají politici a policisté? Kde se vzalo slovo Vánoce? Za jaké slovo vděčí Turci husitům? Že se mladým paním původně zapalovalo něco úplně jiného než lýtka? Že segedínský guláš nemá se Segedínem nic společného a že známe na den přesně vznik slova dálnice? Takových objevů je plná knížka Slovo nad zlato. Tvoří ji výběr z rozhovorů moderátora Jana Rosáka s dřívějším ředitelem Ústavu pro jazyk český docentem Karlem Olivou, které vysílal Český rozhlas Dvojka.